Arthur Heickellin piirtämiä postikortteja
postikortit
keräily
Heickell, Arthur
taiteilijat
Suomalainen taiteilija Arthur Heickell (1873-1958) piirsi useita postikorttisarjoja, maalasi myös muotokuvia, asetelmia ja alttaritauluja. Postikorttien aiheena esim. luonto ja maalaiselämä. Taustatietoja taiteilijasta ja kuvituksena 7 erilaista postikorttia
Hepojoki, Pentti
OAJ:n Alavuden paikallisyhdistys ry.
fin
Unohtumaton teatterikesä 2025 Kätkänjoella
kesäteatterit
harrastajateatterit
Kätkänjoki
Kätkänjoen kesäteatteri on toiminut kansalaisopiston näytelmäpiirinä syksystä 2005 lähtien. Hiukan kuvausta toiminnasta vuosien varrelta. 20-vuotisjuhlavuoden näytelmä oli Rikas, rakas, köyhä, varas. Näytelmän on kirjoittanut Eero Schroderus ja näytelmäryhmä muokkasi sitä omia tarpeita vastaavaksi. Kerrotaan näytelmän valmisteluista, harjoituksista sekä tämän 2025 teatterikesän sujumisesta.
Ylinen, Mari
postitoimipaikat
postiliikenne
postinjakelu
postinjakajat
1900-luku
Alavus -- Sydänmaa
Alavus -- Sääskiniemi
Sydänmaan aseman, aluksi postitoimiston, myöhemmin postiaseman historiaa, alkaen v.1904. Sääskiniemen postipysäkki aloitti kesällä 1933. Sydänmaan postiasema toimi myös ennakkoäänestyspaikkana ja lääkekaappina. Kerrottu henkilöstö molemmista paikoista ja postinjakelureittien määrät sekä yleisiä taustatietoja postinjakelun kehittymisestä. Lopussa listattu artikkelin lähteet.
Ketelimäki, Pauliina
Ilkka, Tiila
kansanlaulajat
kansanlaulut
laulukirjat
Uusintajulkaisu vanhasta artikkelista, kirjoittajat M.P. ja A.M. Kansanlaulaja Tiila Ilkan syntymästä tuli 100 vuotta 6.8.1975. Sapsalammin kylän Saaren talon tytär. Kansanmusiikin kerääjä Erkki Ala-Könni talletti Tiilan lauluja parlografiin ja myöhemmin jälkikeruussa magnetofoniin (kesällä 1950). Väinö Tuomaala keräsi häneltä suuren määrän kansantarinoita ja loitsuja. Kerrotaan lisäksi suunnitelmasta koota laulukirja Tiila Ilkan lauluista juhlavuoden kunniaksi.
keihäät
heittoaseet
kasakat
museot
Kerrotaan Sotavanhuksen museossa olevasta keihäästä, jonka muistitietoon perustuvaa historiaa on kertonut kesällä 1975 museota hoitanut Pauli Lampi. Mahdollisesti keihäs on päätynyt Alavudelle 1910-luvulla, kun osasto kasakoita on majoittunut toviksi Alavudelle, josta he ovat jatkaneet matkaa Virroille.
Järvinen, Jorma
tanssilavat
discot
huvikeskukset
Aulava
tanssipaikat
musiikkijuhlat
Aulavan huvikeskuksen historiaa. Alavuden Urheilijoiden rakentama tanssikeskus, jossa erikoisuutena oli järven päälle rakennettu lava. Alueella oli mahdollista soittaa sekä tanssimusiikkia että pop/rockmusiikkia. Avajaiset 30.4.1967. Suosion huippuaika 1970-luku: kruunuhäät, popfestivaalit, yörieha ja elorieha. 1980-luvulla syntyi Almu (Aulavan Elävämusiikki), Aulava-rock, viidakkodisco. Aulavalla ovat esiintyneet suomalaiset huippunimet sekä myös ulkolaiset (mm. Blackfoot, Uriah Heep, Twister Sister, Mötörhead). Mukana valokuvia (3 kpl) ja tapahtumamainos (Vappu 1967)
Oksaharju, Jouko
aforismit
mietelauseet
Aukeamalla 13 Jokiahon aforismia yhdistettynä hänen valokuviinsa.
Jokiaho, Juha
Tuurin kuulumisia menneiltä vuosikymmeniltä
Tuuri
kylät
taajamat
kyläyhteisöt
yritykset
Pitkä artikkeli raapaisee Tuurin kylän kehitystä, yrityksiä, asukkaita ja toimijoita. Väliotsikkoina: Jokiahon aukea, Saurakallio, Tuurinkyläntie, Tuurin Nuorisoseura ja koulu, Rallimuseo, Tuurintie, Tuurin konehuutokauppa, Lavilantie, Tuurin asema, Tuurin osuuskassa, Myllykuja, Väkkäräpakka, Velj.Keskisen alue, Mäki-Tuuri, Inha, Siltalantie.
Lavila, Kai
Lavila, Tauno
Suni, Jussi
hevostenhoitajat
sotilashenkilöstö
hevoset
tykistö
muistelmat
Kirjoittaja on suorittanut aikoinaan varusmiespalveluksen Niinisalossa, Satakunnan Tykistörykmentin kolmannessa patterissa, ikäluokassa 3/69. Kolmas patteri oli tuolloin hevosvetoinen tykkipatteri. Kirjoittaja toimi ratsuhevostenhoitajana. Muistelo koskee erityisesti kahta mieleen jäänyttä hevosta, Aria ja Kapustaa sekä Kapustan kohtaloa, kun hevosvetoinen tykkipatteri lakkautettiin.
Ketelimäki, Simo
runot
Alkusanat: Kellot eli kulkuset ovat kauas kaikuneet. Moninaiset on kellot nuo, joulun jo mieliin tuo
Kulju, Alli
Haastateltavana Lakeudenportin kansalaisopiston rehtori Arto Juurakko
Juurakko, Arto
kansalaisopistot
rehtorit
Lakeudenportin kansalaisopisto
Kuuden kysymyksen lyhythaastattelu; mitä kansalaisopiston rehtorin työhön kuuluu, mikä merkitys opistolla on, uusin ja pisin opintopiiri, tulevaisuus.
Kamkeris, Malla
Kattelus, Marjatta
Kattelus, Kari
kurssit
harrastukset
Haastateltu pariskuntaa, joka on harrastanut monenlaisia asioita kansalaisopistossa vuosikymmenten ajan. Kuvaus kurssien tuloksena syntyneistä esineistä, tekstiileistä ja taidoista.
Vapaata sivistystyötä Alavudella jo yli 60 vuotta
aikuisopistot
Kansalaisopistotoiminnan lyhyt historiikki. Toiminta aloitettu Alavudella 1964. Vuosien varrella ympäryskunnat ovat liittyneet mukaan toimintaan ja nyt opisto tunnetaan nimellä Lakeudenportin kansalaisopisto. Luettelo rehtoreista ja kuvaus kunkin painottamista asioista. Lähteinä käytetty Arto Juurakon kirjoittamaa Lakeudenportin kansalaisopisto 50 vuotta sekä opinto-ohjelma 2025-2026.
Alkusanat: Ikkunat auki maailmaan onnen tulla ja mennä
Tammela, Tuula
Hakojärven kyläyhdistys ry.
Alkusanat: Elämä on suuri salaisuus ei ennalta koskaan tiedä
torpat
Alkusanat: Pelkkä muisto vaan ompi tupa Liinamaan, joka Mustanpuron rannal' oli aikoinaan. Runo sisältyy Tarja Ylimäen kirjoittamaan artikkeliin Liinamaan torppa.
Lampimäki, Sulo
Aalpakka, Matti Heikinpoika
Aalpakka, Greta Erkintytär
Pennala, Heikki Juhonpoika
Pennala, Maria Tanelintytär
torpparit
mäkitupalaiset
Katajamäen talosta torpaksi erotetun Liinamaan torpan sijainti ja asukkaat. Ensimmäiset asukkaat Aalpakan perhe, toisena Pennalan perhe. Lopussa Sulo Lampimäen kirjoittama muistelmateksti (runo).
Ylimäki, Tarja
rakkaus
merimies
Susanne Lehtisaaren arkistosta vanha Verner Vanhamäen runollinen kirjoitus, joka aiheena rakkaus
Vanhamäki, Verner
artikkelit (julkaisut)
sanomalehdet
kansakoulu
Töysä
Kansallisarkistosta löydetyt kolme lehtijuttua; kansakoulun vihkiäiset 25.11.1925 Ilkka-lehti; ensimmäiset joulujuhlat (30.12.1925) ja kilpahiihto (29.4.1926) Alavuden, Kuortaneen ja Töysän Sanomat
muistot
alakoulu
Hakojärvi
opettajat
Hakojärven koulua vuosien varrella käyneiden henkilöiden muistoja koulusta ja/tai opettajista eri vuosikymmeniltä. Useita eri muistelijoita, osa nimettömiä (nimet lehden toimituksen tiedossa). Muistot kerätty koulun 100-vuotisjuhlassa.
Äijälä, Tauno
Hiipakka, Anne
Jokela, Paavo
Vaajamäki, Hannele
Hiipakka, Mauri
Myllyaho, Virve
Hakomäki, Osmo
kiertokoulu
koulurakennukset
peruskoulun ala-aste
oppilashuolto
vanhempainyhdistykset
Historiikki Hakojärven koulun vaiheista, alkaen pitkästä taistelusta koulun saamiseksi alueelle vuodesta 1895 aina vuoteen 1919 asti. Aluksi kylä kuului Vuorisalmen koulupiiriin. Vuoden 1921 Oppivelvollisuuslain myötä koulupiirejä perustettiin lisää, jolloin nimi vaihtui Aseman piiriksi ja kouluksi. Se sai uuden koulutalon, joka valmistui 1924-1925. Koulun vaiheita, eri opettajat, oppilashuollon kehitys, sota-ajan vaikutukset, peruskouluasetuksen vaikutukset, 1980-luvulla koulun nimi vaihtui Aseman koulusta Hakojärven kouluksi. Koulun johtokunnat vaihtuivat kouluneuvostoihin, myöhemmin lautakuntiin. V.2010 perustettiin vanhempainyhdistys tukemaan koulun toimintaa.
Holkko, Ari
juhlat
koulujuhlat
Kuvaus koulun 100-vuotisjuhlan valmisteluista, juhlasta sekä runsaasti valokuvia ohjelmasta sekä yleisöstä (kuviin kerätty eri vuosikymmeninä syntyneitä koulun oppilaita). Teksti Hiipakka, kuvat Ketelimäki.
Pieni historiikki Hakojärven koulun vanhempainyhdistyksestä
historiikit
Hakojärven koulun vanhempainyhdistys on perustettu 21.4.2010. Perustamiskirjan allekirjoittajat, puheenjohtajat ja sihteerit. Kuvaus vuosien varrella tehdystä toiminnasta. Yhdistyksen purkamiskokous 17.9.2025
Hirvelä, Marjo
Hakojärven koulun vanhempainyhdistyksen viimeinen toimintakausi 2024-2025
toimintakertomukset
Viimeisenä kouluvuonna vanhempainyhdistys järjesti perinteiset tapahtumat sekä Hakojärven koulun 100-vuotisjuhlan. Yleistä toiminnasta, erikseen mainittu Kodin ja koulun päivä, Halloween disco, Hakojärven joulunavaus, Talvitapahtuma. Runsaasti kuvia tapahtumista. Sisältää omana kappaleenaan vanhempainyhdistyksen puheenvuoron koulun päätöstilaisuudessa.
kesätyö
nuoret
kyläyhdistykset
Haastateltu kesätyöntekijää, joka palkattiin kahden viikon ajaksi Hakojärven Kylätalolle töihin. Tukea kyläyhdistys sai "kesäduuni OP:n piikkiin" -kampanjasta. Arvonnan kautta valituksi tullut Tuomas Hirvelä kertoo kokemuksiaan kesästä ja erilaisista työtehtävistä.
Hakojärven Kyläyhdistys ry.
Ahokas, Matti
nekrologit
Tyttären kirjoittama muistokirjoitus hakojärveläisestä Matti Ahokkaasta. Matin vanhemmat Olga ja Gunnar Ahokas olivat kotoisin Laatokan rannalta Salmin pitäjästä. Sodan jälkeen asettuivat Töysän Hakojärvelle, jossa Tyrnin tilasta lohkottiin heille tila. Matti hoiti tilan töitä jo 9-vuotiaasta (isänsä kuoltua), armeija-aikana löytyi vaimo Liisa Ahokas. Harrastuksia kalastus ja musiikki, ahkera talkoolainen.
Rauma, Eija
Lehden alkusanoissa käydään läpi Hakojärven koulun lakkauttamisen jälkeistä puolta vuotta ja kylätalon uusia toimintoja. Kerrattu myös koulun 100-vuotisjuhla ja mainittu muita tapahtumia ja hallituksen jäsenet luettelona.
Hakola, Ari
kävelykierrokset
kirkonkylät
nuorisoseurat
Kukkanen, Pentti
Kukkanen, Terttu
Pelander, Juho
Pelander, Maria
Pelander, Saara
Opastettu kävelykierros Töysän Keskustien varrella, "Lopotin kaupunkina" tunnetulla alueella kesällä 2025. Opastuksen aiheena Lopotin yritykset ja kauppiaat 1900-luvulla. Kuvaillaan talvista mäenlaskua, luistelureittejä, talven pakkasia. Kukkasen Leipomosta ja Pelanderin kukkakaupasta omat kappaleensa. Lisänä 5 valokuvaa dramatisoidun opastuksen ajalta ja yksi vanha valokuva Pelanderin kukkakaupasta.
Jaatinen, Pirjo
Töysän opettajien perinneyhdistys ry.
Muistelmia Inarinjärven Pirttisaaren erakosta
erakot
Pelander, Uuno
Pirttisaari
Inarinjärvi
Kirjoittaja kertoo sekä kevättalvella 1984 koiravaljakon kanssa tekemästään retkestä Lappiin, että Inarinjärven Pirttisaaressa erakkona eläneestä töysäläislähtöisestä Uuno Pelanderista. Aluksi Pelander asui turvekammissa, myöhemmin mökissä. Siteerataan myös pari erakosta julkaistua lehtijuttua ja Elävän arkiston radio-ohjelmaa Lapin hullu - Lapin asukkaista (tekijä Mauri Soikkanen). Valokuvia, kuva Uuno Pelanderista, toinen kuva hänestä turvekammin edessä ja hirsimökki 1984 ja Saara Pelander veljensä haudalla. Kuvat Mäkynen, Koivula ja Mantere.
Koivula, Risto
Lapsuuteni Joulut Töysässä mummulassa 80-luvulla
lapsuus
joulu
jouluperinne
Kirjoittaja muistelee lapsuuden jouluaattoa Töysässä 1980-luvulla: matka Töysään, joulusauna, joulurauhan julistus televisiosta, jouluruokailut ja joulukirkko. Myös joulupukki löysi mummolaan lahjojen kera.
Ritala, Hanna
Väinö Mantere - Vähämaan isäntä (1903-1986)
Mantere, Väinö
maanviljelijät
valtuutetut
kunnanvaltuutetut
Mantere, Aino
Töysäläisen Väinö Mantereen elämäkerta. Koulua Kirkonkylän koulussa, armeija-aika Viipurissa, avioituminen Pakkalan Aino-neidin kanssa. Maalaisliiton edustaja Töysän valtuustossa 16 vuoden ajan.
Mantere, Jorma
Alkusanat: Näin aika kuluu ja vuodet vaihtuu.
Saarinen, Jouko
Tohni
Aluksi taustaa kiertokoulujen historiasta. Tohninkylässä kiertokoulu alkoi syksyllä 1872 ja jatkui kevääseen 1935. Kerrotaan opettajista, opetusvälineistöstä, runsaasti kuvia mm. todistuksista, katekismus 1908, oppilaista Liesmäen talon edessä 1928, joista suurin osa tunnistettu. Artikkelin lähteet mainittu lopuksi.
Inkeri, Taina
aiheet
valtioliput
Suomi
Kirjoittaja esittelee kuvin 10 eri taiteilijoiden postikortteja, joissa aiheena Suomen lippu. Lyhyt taustateksti Siniristilipusta ja osasta taiteilijoita.
koira
metsästyskoirat
Kirjoittaja muistelee elämänsä aikana omistamiaan erilaisia koiria, pääasiassa metsästyskoiria, ja niiden kanssa sattuneita tapauksia
Mantere, Antti
Salmi, Minna-Marja
nuoruus
lääkärit
työterveyslääkärit
Pentti Hepojoki on kerännyt kirjoituksia entisiltä Töysän yläasteen oppilailta, vuorossa ysiluokkalaiset vm. 1972. Tässä kirjoituksessa Minna-Marja Salmi muistelee lapsuuttaan Töysän kirkonkylällä, jossa kaikki palvelut, kirjastoa myöden, olivat lähellä. Lukiovuodet Alavudella, jonka jälkeen Turkuun (syntymäpaikkakunnalleen) opiskelemaan lääketieteelliseen tiedekuntaan. Nykyisin työterveyshuollon erikoislääkärinä Turussa.
Salmi, Minna- Marja
Hakala, Nina
kieltenopettajat
Pentti Hepojoki on kerännyt kirjoituksia entisiltä Töysän yläasteen oppilailta, vuorossa ysiluokkalaiset vm. 1972. Tässä kirjoituksessa Seinäjoelta Töysään 9-vuotiaana muuttanut Nina Hakala muistelee ala- ja yläkouluaikoja Töysässä sekä moninaisia harrastusmahdollisuuksia, joiden myötä pääsi reissuun ulkomaita myöden (voimistelu, pianonsoitto, partio, kansainvälisyyskerho). Opiskeli englannin opettajan pätevyyden, jonka jälkeen av-kääntäjän ja matkailualan töitä sekä englannin kielen opetusta aikuisille Tampereen kansalaisopistossa.
Mursula, Johanna
Pentti Hepojoki on kerännyt kirjoituksia entisiltä Töysän yläasteen oppilailta, vuorossa ysiluokkalaiset vm. 1972. Tässä kirjoituksessa Johanna Mursula muistelee yläasteajan harrastuksia, lukioaikaa ja kesätöitä maailmalla. Työelämässä pääkaupunkiseudulla erilaisten projektien johtotehtävissä.
Jokiaho, Kati
sairaanhoitajat
Pentti Hepojoki on kerännyt kirjoituksia entisiltä Töysän yläasteen oppilailta, vuorossa ysiluokkalaiset vm. 1972. Tässä kirjoituksessa Kati Jokiaho muistelee lapsuusvuosia, Tuurin ala-asteen ja Töysän yläasteen aikoja opettajineen. Opiskeli sairaanhoitajaksi ja myöhemmin tehohoitotyöhön.
Hiipakka, Kirsi
Jokikokko, Kirsi
kauppatieteiden maisterit
kemianteollisuus
Pentti Hepojoki on kerännyt kirjoituksia entisiltä Töysän yläasteen oppilailta, vuorossa ysiluokkalaiset vm. 1972. Tässä kirjoituksessa Kirsi Jokiaho (os. Hiipakka) muistelee yläastevuosia ja sen jälkeisiä opintojaan (kauppatieteitä) sekä työvuosia Oulussa mäntyöljytislaamossa ja muurahaishappotehtaassa. Luottamustoimi Oulun Akateemisissa Naisissa.
peruskoulun yläaste
1972
valokuvat
Pentti Hepojoki on kerännyt kirjoituksia entisiltä Töysän yläasteen oppilailta, aina tietyltä vuosikerralta. Teksteihin liittyy luokkakuva vuodelta 1972, jossa Töysän yläasteen 9 A ja B -luokat. Henkilöt nimetty. Alkusanat Pentti Hepojoki.
Alkusanat: Katsoa syksyn lehteä elämän virrassa ja ymmärtää: sitä kannatellaan. Aukeamalla 13 Jokiahon aforismia sekä valokuvaa.
kunnalliskertomukset
kunnat
1975
Erilaisia tilasto- ja muita tietoja Töysän kunnasta vuodelta 1975; mihin hallintopiireihin kunta kuului, kunnan elinkeinorakenne, valtuusto, hallitus ja lautakunnat, luottamushenkilöitä. Alaotsikoita: Talous ja hallinto, Koulutoimi, Sosiaali ja terveys, Yleiset työt ja rakennustoimi, Vapaa-aika.
Harju, Seppo
Marita Hakola (1954-2025) muistoa kunnioittaen
negrologit
Hakola, Marita
Töysän yläasteen pitkäaikaisen opettajan Marita Hakolan muistokirjoitus. Marita opetti äidinkieltä, englantia ja ruotsia sekä kaupallisten aineiden valinnaiskurssia. Puoliso Esko Hakola.
Latvala, Marja
Ähtäri
kyläkoulut
koululaitos
paikallishistoria
Artikkeli kertoo Ähtärin viimeisestä kyläkoulusta
Kivistö, Markus
Ähtäri-Seura ry
Pihla Viitala vietti lapsuuden lomiaan Myllymäellä
muistelu
loma
Artikkeli kerttoo näyttelijä Pihla Viitalan viettämistä lapsuuden lomista Ähtärin Myllymäellä
Lehtonen, Timo
ryijyt
seinätekstiilit
Heikkilä, Sirkka-Liisa
Heikkilä, Kaarina
Puotila, Ritva
Kirjoittaja muistelee sisarensa omistamaa ryijyä, jonka tekijöiksi on merkitty Töysän Mutkankylässä asuneet sisarukset Sirkka-Liisa ja Kaarina Heikkilä. Mahdollisesti he ovat tehneet tekstiilejä Ritva Puotilan liikkeeseen Helsinkiin. Kuva Kaamos-ryijystä.
karjalaiset
siirtolaiset
kunnallislautakunnat
asutustoiminta
Artikkelissa on tarkasteltu joitakin Töysän kunnan kunnallislautakunnan pöytäkirjoja vuodelta 1945. Pöytäkirjamerkinnöissä käsitellään Karjalasta tulleiden siirtolaisten asuttamista kuntaan. Vaikeuksia loi riittävän polttopuumäärän ja asuntojen hankinta. Koettiin myös, että kunnan kantokykyyn nähden siirtolaisia oli sijoitettu kuntaan liian paljon. Maanhankintalaki vuodelta 1945 antoi maata rintamamiehille, kaatuneiden omaisille ja luovutettujen alueiden siirtolaisille. Valtion sijoitussuunnitelman mukaisesti maanhankintatiloja perustettiin Töysäänkin ja tänne asettui 30 perhettä Karjalasta
pellonraivaus
Alkusanat: Se kerran käsin raivattiin sai ojat lapioin myös niin.
Heikkilä, Aino
mitalit
ansiomerkit
yrittäjät
mitalitaide
Rinne, Tapani
Leinonen, Matti
Vuoden 2025 Töysä-päivien pääjuhlassa julkistettiin kaksi uutta Töysä-mitalin saajaa: Töysän yrittäjien perustajajäsen ja ent.pj. Tapani Rinne sekä Töysän yrittäjien viimeisenä puheenjohtajana toiminut Matti Leinonen. Töysän ja Alavuden yrittäjäyhdistykset yhdistettiin loppuvuodesta 2024. Kuvaukset molempien yrittäjätaipaleesta. Kuvaus mitalista, suunnittelija ja myöntämisperusteet sekä mitalin edelliset saajat luettelona. Jaettu 26 kpl, ensimmäinen vuonna 2005 presidentti Haloselle.
Pienimäki, Marja-Liisa