yhtyeet
R.A.S.A
Kolmas Nainen
Skädäm
rock
popmusiikki
R.A.S.A -yhtye perustettiin 1970-luvulla, alun vaiheiden jälkeen kokoonpano oli: Kari Keisala (kitara), Pasi Kallioniemi (rummut), Sakari Pesola (kitara), Raimo Valkama (basso), Jukka "Frogley" Mänty-Sorvari (laulu). Mänty-Sorvarin muutettua pois Töysästä, laulajaksi tuli Pauli Hanhiniemi. Keisalan lähdettyä armeijaan, tuli toiseksi kitaristiksi Timo Löyvä ja bändin nimi vaihtui muotoon Kolmas Nainen. Vuoden 1984 rockin SM-kisoissa Kolmas Nainen tuli toiselle sijalle. Tuon kisan 40-vuotisjuhlaa vietettiin Tampereella elokuussa 2024 mutta päivää aiemmin Kolmas Nainen sekä Skädäm (Jukka Mänty-Sorvarin nykyinen yhtye) esiintyivät Sepänniemen Lomakylässä. Kuvaus keikasta sekä myöhemmin elokuussa juhlituista Sepänniemen Venetsialaisista.
Pienimäki, Marja-Liisa
Töysän opettajien perinneyhdistys ry.
fin
Mähönen, Hannu
muistelu
ohjelmoijat
tietotekniikka-ala
isännöitsijät
toiminnanjohtajat
asunto-osakeyhtiöt
Pentti Hepojoki on kerännyt kirjoituksia entisiltä töysäläisiltä, aina tietyltä ikäluokalta. Sivulla 38 nimet ja luokkakuvat 9A ja 9B, vuodelta 1980. Hannu Mähönen muistelee Töysän yläasteen jälkeistä elämää, ensin opintoja Jyväskylän yliopistossa, pääaineena tietojenkäsittely. Erilaisia työuria, ensin Nokian palveluksessa, sitten isännöitsijänä, kiinteistöalan ohjelmistokehityksessä ja nyt toiminnanjohtajana Kiinteistöliitto Keski-Suomessa.
Pennala, Anne
ekonomi
kauppatieteiden maisterit
vientiyritykset
Valmet
purjehdus
Pentti Hepojoki on kerännyt kirjoituksia entisiltä töysäläisiltä, aina tietyltä ikäluokalta. Sivulla 38 nimet ja luokkakuvat 9A ja 9B, vuodelta 1980. Anne Pennala muistelee opiskeluaikoja Tampereella (kansainvälinen politiikka, tiedotusoppi, kielet) sekä myöhemmin kauppatieteiden opintojen myötä auennutta uraa Valmetilla. Talo kunnostettu Ponnenjärven rannalle. Tapahtumarikkaita purjehdusreissuja maailmalla.
Töysän opettajien perinneyhdistys ry
Kontio, Raija
nuoruus
Töysä
terveystieteet
tohtorit
dosentit
Pentti Hepojoki on kerännyt kirjoituksia entisiltä töysäläisiltä, aina tietyltä ikäluokalta. Sivulla 38 nimet ja luokkakuvat 9A ja 9B, vuodelta 1980. Tässä artikkelissa lapsuuttaan, opiskeluaikojaan sekä työuraansa muistelee Raija Kontio, os. Järvimäki. Hän työskentelee Keski-Uudenmaan hyvinvointialueen johtajana ja Turun yliopiston dosenttina.
Järvimäki, Raija
Harju, Heimo
valokuvanäyttelyt
mustavalkoinen valokuvaus
Töysäläissyntyisen Heimo Harjun (1932-2021) valokuvanäyttely pidettiin Töysä-talolla kesällä 2024. Kuvaus näyttelystä, Heimon elämästä yleensä sekä valokuvausharrastuksesta, josta hän sai myös tunnustusta, mm. erilaisia alan arvonimiä. Heimon pikkuveljen, Sepon kirjoittama artikkeli s.31, sivuilla 32-35 Heimon valokuvia.
Harju, Seppo
hyväntekeväisyys
auttaminen
avustustoiminta
oppilaat
alakoulu
alakoululaiset
Iivarin koulun oppilaat osallistuivat hyväntekeväisyystempaukseen ompelemalla turvamakkaroita Kuopion yliopistollisen sairaalan vastasyntyneiden osastolle. Kuvaus ja kuvia projektista ja oppilaiden kommentteja.
Savola, Johanna
postikortit
sota-aika
keräily
keräilykortit
Aukeamalla hiukan tietoja sotahistoriasta talvi- ja jatkosodasta sekä Lapin sodasta. Taustatietoja sodan aikana ilmestyneistä postikorteista, tekstissä mainittu myös muita taiteilijoita. Kymmenen kuvaa postikorteista, joiden kuvituksessa sota-aika näkyy, eri taiteilijoita: Väinö Saikko, Urho Aarnio, Tauno Johansson, Alf Danning, Aapo Kangasmaa, Olavi Salonen, Toimi Kiviharju, Aarne Nopsanen, Ola Forsell, Eeli Jaatinen.
Hepojoki, Pentti
Vanhoja lehtikirjoituksia Mutkankylän koulusta vuodelta 1932
kansakoulu
kansakoulunopettajat
Kansallisarkiston vanhoista lehdistä kirjoituksia on poiminut Tarja Ylimäki. Lyhyitä mainintoja koulun rakentamisen vaiheista eri lehdistä. Pidempi artikkeli koulun vihkiäisjuhlasta 11.12.1932, lehti Virtain, Ähtärin, Alavuden ja Töysän sanomat.
Ylimäki, Tarja
runot
Alkusanat: Anna silmiini tähdet silloinkin, kun levottomuus eksyy ovelleni. Opettaja Juha Jokiahon runoja (9 kpl) ja valokuvia aukeamalla.
Jokiaho, Juha
verenseisautus
kansanlääkintä
henkiparantaminen
Töysäläinen Elias Kustaanpoika Rautio (os. Hakomäki, 1833-1911) tunnettiin kyvystään pysäyttää verenvuodot. Verenseisautus on suomalaisessa perinteessä tunnettu ilmiö.
Koivula, Risto
maaseutu
pojat (ikäryhmät)
sahalaitokset
sahatyöntekijät
Töysä -- Kitula
Mantere, Jorma
Kirjoittajan muistoja sotien jälkeisestä ajasta ja työtehtävistä, mitä maaseudun lapsilla ja/tai nuorilla teetettiin. Lehtikerppuja lampaille (kuva), eläinten hoitoa, perunannostoa. Eniten muistoja työtehtävistä Kitulankosken sahalla sekä mieleenjääneitä tositapauksia kylältä.
Kertomuksia tätini pitkän elämän varrelta sekä omia muisteluitani
Hautamäki, Rauha-Maria
Hautamäki, Rauha
nekrologit
Veljentyttären Tuula Luoman muistokirjoitus tädistään Rauha-Maria Hautamäestä, os. Pitkäahosta.
Luoma, Tuula
kunnalliskertomukset
toimintakertomukset
kunnat
1974
Erilaisia tilasto- ja muita tietoja Töysän kunnasta vuodelta 1974; mihin hallintopiireihin kunta kuului, kunnan elinkeinorakenne, valtuusto, hallitus ja lautakunnat, luottamushenkilöitä. Alaotsikoita: Talous ja hallinto, Koulutoimi, Sosiaali ja terveys, Yleiset työt ja rakennustoimi, Vapaa-aika.
Alkusanat: Tahdo ei aina muisti luistaa, aiheen runoon että muistaa
Saarinen, Jouko
historiikit
säästöpankit
säätiöt
Alavus
Töysän säästöpankkisäätiö on aloittanut toimintansa 2009. 15-vuotishistoriikin on kirjoittanut Arto Juurakko. Teos julkistettiin juhlassa Töysän Nuorisoseuralla lokakuussa 2024. Kuvaus juhlasta ja valokuvia (kirjoittajan).
Hautala, Pentti
Tohnisen äijä
arvonimet
Vuoden 2023 Tohnisen äijäksi valittu yrittäjä Marja-Liisa Pienimäki kutsui arvonimen saaneet yhteiseen juhlaan Sepänniemen lomakylään elokuussa 2024. Tilaisuuteen osallistui 16 henkilöä. Arvonimi on jaettu 39 kertaa, saajista elossa on kirjoittajan mukaan 28. Kuva paikallaolijoista ja listaus arvonimen saajien nimistä.
Töysä-viikko
Töysä-päivät
kotiseutuviikko
kotiseututyö
järjestötoiminta
Vuorela, Janne
Vuoden 2024 Tohnisen äijäksi valitun Janne Vuorelan kuulumisia. Aktiivisesti järjestö- ja toimikuntatyötä hän on tehnyt 22 vuotta, mm. Töysä-seurassa, Töysän 4H:ssa, Tohnin kyläseurassa, näytelmäohjaajana eri paikallisteattereissa sekä viestintä- ja markkinointityössä eri tahojen kanssa.
40 vuotta Sparvinin talon suurpalosta – vanha palomies muistelee
1910-luku
1940-luku
henkilöhistoria
muistelmat
palopäälliköt
Ring, Edvard
tulipalot
Seinäjoki
vapaapalokunnat
Palopäällikkö muistelee Seinäjoen palokunnan varhaisia vaiheita ja merkittävimpiä suurpaloja. Tekstin lopussa oleva artikkeli Seinäjoen palojunasta on julkaistu ensimmäisen kerran Etelä-Pohjanmaa-lehden numerossa 56 vuodelta 1940. Kuvissa Seinäjoen ja Rautatien vapaapalokunnan miehiä yhteiskuvassa, Sparvinin kauppakartano 1900-luvulla ja palokunta autoineen Marttilan vanhan koulun pihassa 1930-luvulla.
Hämäläinen, Paula
Alvariania
Etelä-Pohjanmaan Naisklubi
Lyseoseura
Seinäjoki-seura
Suomalaisen tangon Satumaa
Pohjalaisen arkkitehtuurin helmiä Seinäjoella
arkkitehtuuri
maisema-arkkitehtuuri
rakennettu ympäristö
rakennukset
Lahtinen, Markku
Tekstissä arkkitehti Markku Lahtinen arvostelee Seinäjoen rakennettua ympäristöä. Esiin nousee esimerkiksi Peräseinäjoen Viitalan talot, Ylistaron virastotalo, Nurmon kirkonmäki sekä Seinäjoelta Itikanmäki ja toripaviljonki. Kuvissa kirjoittajan piirros Törnävän sairaala-alueesta ja edellä mainittujen paikkojen lisäksi Marttilan alue.
Mäkelä, Olli
Kaikki alkoi Kasperista: kaupungin vuokrataloja yli 50 vuotta
aluerakentaminen
asuinalueet
historia
kaupunginosat
kaupungit
vuokra-asunnot
vuokratalot
Kasperi
Seinäjoen vuokra-asuntojen rakentamisen sekä vuokrataloyhtiöiden historiaa. Kuvassa Kasperin asuntoalueen kerrostaloja sekä 1970-luvulla valmistunut Kasperin Lämpö Oy:n lämpökeskus.
Åman, Iina
Kauppias Matti Lamstedt – huutolaispojasta maakauppiaaksi rautatien imuun Seinäjoelle
Lamstedt, Matti
kauppiaat
suvut
Tekstissä kerrotaan jalasjärveläissyntyisen Matti Joosepinpoika Lamstedtin sukuhistoriasta. Kuvissa Vapaudentien varressa oleva Larvalan talo 1930-luvulta, samasta maisemasta kuva 1950-luvulta sekä Karoliina Lamstedtin kuolinilmoitus ja tekstileike orihevosesta Pekasta.
Anttila, Elina
Karjala
Korteela
kylät
luovutetut alueet
maalaukset
Toro, Väinö
Ylistaro
Artikkelissa kerrotaan Karjalan evakosta Väinö Torosta, joka päätyi evakkomatkan jälkeen asumaan Seinäjoelle. Kuvissa tämän itseoppineen maalauksia omasta kotitalostaan ja maisemamaalaus Oppolan Tiilikan talo Latvajärveltä Pitkäjärvelle 1940-luvulta sekä Torosta otettu valokuva.
Tiilikka, Matti
Vimpeliläiset veljekset Seinäjokea rakentamassa
rakennusliikkeet
rakennusmestarit
Männikkö, Arvo
Männikkö, Paavo
Männikkö, Antti
Männikkö, Oskari
Hotelli Aapo Oy
VM-Kone Oy
Vimpeli
yrityshistoriikit
Tekstissä kerrotaan Veljekset Männikön rakennusliikkeen ja muun liiketoiminnan historiasta, joka perustettiin vuonna 1955 ja sen toiminta laajeni Seinäjoen suuntaan. Rakennusliike urakoi juurikin Seinäjoella esimerkiksi Alvar Aallon suunnitteleman kirjastorakennuksen ja valtion virastotalon. Kuvissa joukko vimpeliläisiä työläisiä suksitehtaan purukasassa sekä kaikki veljekset 1970-luvulla.
Männikkö, Seppo
Vihtori Kosolasta uusi, vankka elämäkerta
elämäkerrat
Kosola, Vihtori
poliittiset liikkeet
Isänmaallinen kansanliike
lapuanliike
Artikkelissa kuvataan Jukka-Pekka Pietiläisen kirjoittamaa elämäkertaa Vihtori Kosolasta. Kuvissa Kosola johtaa talonpoikaismarssia Helsingissä 1930-luvulla, kerhotilaisuuden pääsylippu sekä lapuanliikkeen johtajia Mäntsälässä kapinan aikaan.
Kivistö, Katariina
Romaanien Seinäjoki kehittyy vähitellen oikeaksi kaupungiksi
aiheet
kaunokirjallisuus
miljöökuvaus
romaanit
suomenkielinen kirjallisuus
Katsaus Seinäjokea eri aikoina käsittelevään kaunokirjallisuuteen.
Orrenmaa, Anssi
1960-luku
baarit
muistot
vapaa-aika
Kirjoittaja muistelee seinäjokelaisen nuorison vapaa-ajan tapaamispaikkoja, etenkin Kalevankadun alussa olleen Torni-baarin ympäristössä.
Wallenius, Kari
Wasastjernan talo yksi Vaasan maamerkeistä
Wasastjerna, Gustav August
Setterberg, Carl Axel
Wasastjernan talo
Vaasa
Artikkeli kertoo lyhyesti Wasastjernan talojen historiasta. Kuvissa esimerkiksi Vaasan seudun litografia vuodelta 1871 ja Wasastjernan talo nimellä maaherran hallitustalo.
Nurmi, Seppo
Wasastjerna (suku)
Wasastjerna, Mathilda
kirjeenvaihto
kirjeet
1800-luku
Artikkeli kuvaa Wasastjernan suvun Mathildan (entinen Donner) aatelisperheen ja suvun historiaa etenkin silloisen kirjeenvaihdon avulla.
Vieri, Jukka
Seppo Suuriniemestä tuli Papa Bompa – hän oli Lyseon poikia
insinöörit
Suuriniemi, Seppo
Artikkeli kertoo Aalto-keskuksen rakentamisen alta lunastetun Suuriniemen perheen kodin pojasta, insinööri Seppo Suuriniemestä. Mustavalkoisessa kuvassa kaupungintalo ja sen taustalla asuinrakennuksia.
Aaltonen, Markus
Mitä tapahtui Tangomarkkinoiden sävellys- ja sanoituskilpailulle?
tapahtumat
Tangomarkkinat
kilpailut
sävellykset
sanoitukset
Artikkelissa kerrotaan tangon sävellys- ja sanoituskilpailun suosion laskusta ja sen mahdollisista syistä. Kirjoittaja kertoo myös omasta kokemuksestaan Tangomarkkinoiden sävellys- ja sanoituskilpailuun, joihin hän on osallistunut neljä kertaa.
Perheentupa, Tuomas
Liisa Nikula – viimeinen keskuudessamme oleva maalaiskunnan virkailija
maalaiskunnat
toimistotyöntekijät
Nikula, Liisa
Seinäjoen maalaiskunnan historiaa kanslistin näkökulmasta.
mielisairaalat
Törnävän sairaala
lobotomia
Artikkelissa kerrotaan erilaisista tapauksista Törnävän sairaalan historiassa. Osassa jutuissa potilaille on sattunut ja tapahtunut ja myös sairaalan henkilökunnalle.
Hemminki, Heimo
Brennerin hotellista asemapäälliköntaloksi
puurakennukset
1990-luku
Brennerin hotelli
Brenner, Alexander Napoleon
hotellit
Tekstissä kerrotaan Helsingin Meilahteen 1990-luvulla siirretystä asuinrakennuksesta eli entisestä Seinäjoen asemapäällikön talosta ja sen tarkemmasta historiasta. Kuvissa nykyisellä nimellään kutsuttu Villa Nybackan huvila, joka oli aikaisemmin Seinäjoen asemapäälliköntalo sekä myös Brennerin hotelli piirrustuksineen.
koulut
eläinpuistot
luontokoulut
ympäristökasvatus
luonto-opetus
Alavus -- Sulkavankylä
Ähtärin eläinpuisto
Sulkavan koulu oli syyslukuvuonna 2023 niiden 50 koulun joukossa, jotka saivat mahdollisuuden osallistua Ähtärin eläinpuiston järjestämään Luontokouluun. Koulun oppilaat pääsivät tekemään ohjattuja retkiä eläinpuistoon. Aukeamalla oppilaiden kirjoituksia retkistä.
Kangastie, Helmi
Valkealahti, Ada
Kellosaari, Jonna
Kujala, Sini
OAJ:n Alavuden paikallisyhdistys ry.
Alavus--Sulkavankylä
talkoot
Koulun oppilaat ovat kirjoittaneet lyhyet artikkelit koulun perustamisesta (1895) ja koulutoiminnan historiasta. Lisäksi kerrotaan oppilaiden, vanhempien ja vanhempainyhdistyksen kökkätyöstä koulurakennusten maalaamiseksi.
Lepistö, Kaarle Augusti
harmonikansoittajat
pienviljelijät
rengit
Kaarle Augusti Lepistön tyttärentytärtä Saara Niinistöä haastatteli Paula Männikkö. Vuonna 1888 syntynyt Lepistö asui Alavuden Vetämäjärvellä. Hän soitti haitaria (itseoppinut), teki puutuotteita myyntiin, metsä- ja maatöitä sekä harrasti urheilua. Hän kannusti lapsiaan ja lapsenlapsiaan musiikin ja urheilun pariin. Kuoli 70-vuotiaana.
Niinistö, Saara
Männikkö, Paula
Ratavartijan talon matka Alavuden asemalta Teiskon Isosaareen
hirsirakennukset
hirsirakentaminen
asemarakennukset
kierrätys
kesämökit
Muistelu Alavuden asemalla sijainneen ns. ratavartijan hirsitalon siirtämisestä saareen Teiskoon, kesämökiksi.
Vanha-aho, Pentti
Alkusanat (ensimmäinen runo): Älä milloinkaan kadehdi valoa ihmisen silmissä. Kahdella aukeamalla yhteensä 12 runoa, valokuvataustalla.
Hiiri, Matti
siirtoväki
Lyhyt tarina karjanostaja ja teurastaja Matti Hiirestä. Hän asui perheineen pariin otteeseen Vetämäjärven rannalla, Salmisen talossa. Hän osti elämiä ja niiden nahkoja, maksaen niistä hyvän hinnan. Mukana perhekuva sekä kuitti lampaannahkojen ostosta.
Maksimainen, Eira
astiat
padat
ruoanvalmistus
pyykinpesu
Kertomus mustasta padasta, mihin kaikkeen sitä on käytetty 1940-60 -luvuilla, kun kaikissa taloissa ei vielä ollut karjakeittiötä tai saunassa vesipataa.
Miettinen, Pirkko
maatalousjärjestöt
maanviljelijät
järjestöt
Kumola
Lumivaara
Vuosien 2021 ja 2022 joululehdissä julkaistu aiemmat osat. Tässä kerrotaan 1990 ja 2000-luvun mukanaan tuomista muutoksista maatalouteen. Ne ja muut yhteiskunnalliset muutokset johtivat yhdistyksen toiminnan vähittäiseen lopettamiseen 57 toimintavuoden jälkeen, vuonna 2009.
Nieminen, Mervi
Jokivarsi
Kuvaus viime vuosisadan puolivälin aikaisesta kylämaisemasta Alavuden Jokivarrella. Mm. alueella toimineet kaupat, Nuorisoseuran talo, mieskotiteollisuuskoulu, myllyt ja sahat sekä virvoitusjuomatehdas. Kylältä löytyi myös urheilukenttä, suksi- ja sementtitehtaat sekä maakunnan ensimmäinen Osuuskassan omistama oma talo.
Ylinen, Hannu
Kalle-ruuna - suomenhevonen maata raivaamassa ja puolustamassa
suomenhevonen
maanpuolustus
Sodan aikana hevosia oli luovutettava rintamalle. Iivari Pakkalan talosta Timanttimaalta luovutettiin palvelukseen Kalle niminen ruuna. Jutussa sekä Kallen että hevosten vaiheista yleensä sota-aikana. Kuvituksena sotahevosten muistomerkki (Seinäjoella). Faktaruutu hevosottolaista ja hevosottoalueista, hevosten tehtävistä sodan aikana.
Ketelimäki, Pauliina
lapsuus
koulunkäynti
Tuuri
yhteiskoulut
Kirjoittaja muistelee lapsuusaikojaan Tuurissa. Isänsä teki töitä sodan jälkeen Kansanhuollon tarkastajana, myöhemmin ylityönjohtajana Valtion Polttoaineosuuskunnassa, Järvelässä lähellä Lahtea. Kirjoittaja kävi koulunsa Tuurissa ja myöhemmin Alavuden yhteiskoulussa. Kouluajoilta sekä ikäviä että mukavia muistoja. Alkuperäistä tekstiä muokannut Malla Kamkeris
Vuorela, Teuvo
taidenäyttelyt
oppilastyöt
kuvataide
kuvataidekasvatus
yläkoulu
Alavus--Töysä
Töysän yläasteen valinnaiskuvataiteen ryhmän taidenäyttely Töysä-talossa toukokuussa 2023. Esittelyteksti Malla Kamkeris, kuvat Maana Metsälä.
Kamkeris, Malla
Ritari, Siimon Juhonpoika
elinolot
koululaitos
Kirjoittaja on historian harrastaja. Artikkelissa poimintoja mm. esi-isästään Siimon Juhonpoika Ritarista, Suomenselän ja Alavuden alueen elinkeinoista 1600-1800-luvuilla sekä koululaitoksesta Alavudella sen alkuvuosina (1868 perustettu Alavuden kirkonkylän kansakoulu).
Jokinen, Tuula
Tevaniemi, Eino
puuveistokset
Alavuden Kuivaskylän Tevaniemessä asuneen Eino Tevaniemen (1906-1963) henkilöhistoriaa, keskittyen hänen tekemiinsä useisiin kymmeniin puuveistoksiin. Usein veistosten aiheena oli hevonen.
Eriksson, Marko
postikorti
joulukortit
kansanperinne
Kirjoittaja esittelee Kaapo Wirtasen piirtämiä joulu- ja uudenvuodenkortteja. Vielä 1900-luvun alussa oli tapana lähettää erikseen joulu- ja uudenvuodentoivotukset. Lyhyesti taustatietoja Wirtasesta. Vanhojen korttien aiheista ja keräilystä sekä keräilijoitä mainittu.
kyläkoulut
tekoäly
Kätkänjoki
Kirjoittaja on antanut tekoälyohjelmalle pohjatekstin, jonka perusteella tekoäly on kirjoittanut tarinan aiheesta "Kätkänjoen kyläkoulu loppui, mitä tapahtuikaan kylälle". Mukana tekoälyn kirjoittama artikkeli.
Takala, Antti
Ritari, Kaisa
1900-luku
Kirjoittajan isoisän isoäidin Kaisa Ritarin 95-vuotishaastattelu Vaasa-lehdessä 26.10.1951. Kaisa Ritari eli 1856-1953 Alavudella sekä Sapsalammin että Ritarin kylässä. Muistelmia nälkävuosien ajalta, kaupankäynnistä, maataloudesta sekä alavutelaisista pidoista.